- För klubben
- Banskötsel OLD
- Senaste nytt
- Senaste nytt om banskötsel
Aktuellt om banskötsel
Här hittar du som är greenkeeper eller beslutsfattare på en golfklubb artiklar och nyheter inom banskötsel och ekologisk hållbarhet.
Artiklar och nyheter
- Filmer om banvård och säker golf
-
Filmer om banvård och säker golf
"Golfa schysst" ger korta, enkla tips kring banvård, speltempo och säker golf för alla som befinner sig på golfbanan – medlemmar, gäster, banpersonal och andra.
Filmerna i den nya videoserien Golfa schysst är fria för klubben att ladda ner och använda i exempelvis era egna sociala medier. Det finns i dagsläget sju filmer på cirka 30–40 sekunder som handlar om:
– Var rädd om banpersonalen
– Så lagar du nedslagsmärken
– Lägg tillbaka uppslagen torv
– Säker golf
– Spara tid runt green
– Var rädd om hålkanterna (tillfälligt borttagen på grund av coronariktlinjer att inte ta ur flaggan)
– Kratta bunkern rätt (tillfälligt borttagen på grund av coronariktlinjer att inte använda bunkerkrattor)Ladda ner filmerna här
Spellista på YouTube
Det går också att länka till enstaka filmer eller hela spellistan på SGF:s YouTube-kanal.
- Godkända växtskyddsmedel februari
- Banskötsel
Godkända växtskyddsmedel februari
Listan över godkända växtskyddsmedel har uppdaterats per den 10 februari. En tillväxtreglerare har tillkommit och fyra produkter måste bort från kemförrådet under 2020.
Ladda ner PDF:en, skriv ut och sätt upp på anläggningen:
Attraxor ny tillväxtreglerare
Tillverkaren BASF har inför säsongen registrerat en tillväxtreglerare för golfbanor. Produkten heter Attraxor och har Prohexadione-calcium som aktiv substans.
Verkan är som för övriga tillväxtreglerare i Sverige en hämning av sträcktillväxt och enligt tillverkaren reduceras även gräsets fröproduktion (Poa).
Rensa kemförråden från dessa produkter
I övrigt en påminnelse om att fyra växtskyddsmedel blir förbjudna att lagra, bortskaffa eller använda under 2020.
Se över era kemförråd så att ingen av nedan produkter är kvar efter följande datum:
Amistar: 2020-04-01
Banner Maxx: 2020-03-20
Banner Maxx II: 2020-03-20
Binab TF WP: 2020-11-01För mer information, kontakta:
- Peter Edman
- Rådgivare bana och anläggning Gotland och Västergötland
- Tel: 070-266 56 86
- E-post: peter.edman@golf.se
- Slipp onödig miljösanktionsavgift
-
Slipp onödig miljösanktionsavgift
Flera golfklubbar har fått en miljösanktionsavgift trots att de haft funktionstestade sprutor, då de saknat godkännande från Jordbruksverket.
SGF:s bankonsulenter har haft kontakt med Statens Jordbruksverk (SJV) som meddelar att det fungerar dåligt med inskickning av funktionstestprotokollen till Jordbruksverket.
Tänk på att ni måste skicka in protokollet från testet till Jordbruksverket för att få ett formellt godkännande. Detta krävs för att kommunen skall vara nöjd vid eventuell tillsyn.
Det är mycket tråkigt om er klubb riskerar att få en miljösanktionsavgift när sprutan är testad och godkänd, bara för att ni inte har skickat in om godkännande till Jordbruksverket.
- Nytt från STERF: SCANGREEN 2019–2022
- Banskötsel
Nytt från STERF: SCANGREEN 2019–2022
För femte gången sker den skandinaviska utprovningen av gräsarter och grässorter. Läs den första rapporten från försöken som etablerades under sommaren 2019.
En överblick över försöksytan på Island i augusti 2019, cirka en månad efter etablering. Foto: Bjarni Hannesson SCANGREEN är en skandinavisk utprovning av gräsarter och grässorter till golfgreener klippta på 3–5 mm. STERF startade utprovningen 2003 och de pågående försöken är därmed den femte testrundan.
Försöken sker över en period av fyra år (2019-22), med ett etableringsår och tre evalueringsår.
Sjukdomsresistens och kvalitet
Utprovning av nya sorter är viktigt för att förbättra kvaliteten på gräs till grönytor. I sortförädlingen är det särskilt fokus på sjukdomsresistens och tolerans för abiotisk stress (frost, is, vatten med mera).
Försöksplatser i Skandinavien och USA
I SCANGREEN blir sorterna prövade på fyra olika försöksplatser i Norden: Landvik i Norge och Sydsjällands Golfklubb i Danmark (sydlig testzon), samt Apelsvoll i Norge och Reykjavik på Island (nordlig testzon).
Som ett led i ett amerikansk–nordiskt samarbete är den nya testrundan också utvidgat till att omfatta försök vid University of Massachusetts och University of Minnesota i USA.
Försmak av resultaten i första rapporten
I rapporten kan du läsa vilka sorter och blandningar som ingår i testet, få en försmak av resultaten från etableringen av olika arter i försöket på Landvik samt en workshop som hölls på Landvik under september 2019.
För mer information, kontakta:
- Kim Sintorn
- Distrikt: Halland och Göteborg. Expertområde: Bankonstruktion, dränering, gräs, utbildning och allmän banskötsel.
- Tel: 070-636 82 80
- E-post: kim.sintorn@golf.se
- Onlineutbildning för greenkeepers
- Banskötsel
Onlineutbildning för greenkeepers
Bankonsulent Calle Lönnberg går just nu den digitala utbildningen Greenkeeper University. Kan det vara något för dig som vill vidareutbilda dig inom banskötsel?
Att vidareutvecklas och utbilda sig är viktigt för att få mer kunskap och förståelse inom golfbaneskötsel. Många i branschen har gått igenom SGF:s utbildningstrappa med grundutbildning, vidareutbildning och högre greenkeeperutbildning.
Men var tar man vägen sen och vad är nästa steg?
Ett sätt kan vara att vidareutbilda sig utomlands eller gå olika seminarier som erbjuds inom SGF och SGA. Ett annat sätt kan vara att genomföra en distansutbildning på webben.
Greenkeeper University
Vi är för närvarande fyra svenskar som går onlineutbildningen Greenkeeper University. Kurserna hålls av professorer från olika universitet i USA och är på ”advanced”-nivå.
Det rekommenderas att du genomfört någon basutbildning innan, exempelvis Great Lakes School of Turfgrass Science.
Fyra kurser á 595 dollar
Greenkeeper University erbjuder totalt fyra kurser i olika ämnen. Varje kurs tar cirka 12 veckor och du behöver lägga cirka fyra timmar per vecka. Kurserna kostar 595 dollar styck och du väljer vilken eller vilka du går.
Under 2020 erbjuds kurser i följande ämnen:
1. Understanding the weather and how it relates to turfgrass growth, stress and pest management.
Dr Bill Kreuser från Nebraska University2. Integrated pest management and responsible pesticide use.
Dr Jim Kerns från N.C State University och Dr Paul Koch från Wisconsin-Madison University3. Turfgrass disease identification and management.
Dr Jim Kerns från N.C State University och Paul Koch från Wisconsin-Madison University4. Turfgrass fertilization and soil management.
Dr. Doug Soldat från Wisconsin-Madison UniversitySom i alla distansutbildningar är det du själv som avgör hur mycket du lär dig, men det krävs engagemang och självdisciplin för att bli godkänd.
Veckovisa uppgifter
Varje vecka får du instuderingsmaterial som ska läsas igenom, du måste titta på veckans session (live eller inspelad) och sen avsluta med hemtenta där du måste ha 70 procent rätt för att bli godkänd.
Kurserna hålls under tidsperioden januari till mars. Du har dock till december på dig för att ta din examen.
Vill du veta mer?
Läs mer om kurserna på greenkeeperapp.com/university eller kontakta någon av oss som just nu genomgår utbildningen:
– Carl-Johan Lönnberg, SGF
– Erik Strandqvist, Öijestrand GC
– Craig Koch, Ingarö GK
– Robert Martin, Timrå GKFör mer information, kontakta:
- Calle Lönnberg
- Rådgivare bana och anläggning Östergötland, Södermanland och Småland.
- Tel: 070-145 47 44
- E-post: carl-johan.lonnberg@golf.se
- Rapport från Golf Industry Show 2020 i Orlando
- Banskötsel
Rapport från Golf Industry Show 2020 i Orlando
Under januari var bankonsulent Henrik Norén på världens största mässa, utbildningsplats och mötesplats för golfbaneskötsel och dess leverantörer.
Seminariet om stressfaktorer var en av höjdpunkterna under den årliga banskötselmässan i Orlando, USA. I rapporten från mässan delar Henrik med sig av delar av innehållet i några av de intressanta seminarier och utbildningar han deltog i.
Stressfaktorer för gräs
Bland annat stressfaktorer för några av de vanligaste grässorterna i Sverige – i form av vatten, kyla, skugga – och hur man kan hantera dessa.
Ympning av mikroorganismer mot torka
Dessutom kan du läsa om ett mycket intressant pågående försök kring att ympa krypvensgräs med mikroorganismer som identifierats runt rötterna på gräs ute i ökenområden som är vana vid torka.
Efter 30 dagars torkstress tillfördes vatten och näring och krypvenen vaknade till liv igen, trots att det såg ut att helt ha dött.
Läs mässrapporten i banbloggen
Rapport skriven av:
- Henrik Norén
- Distrikt: Stockholm, Uppland, Gästrikland och Gotland.
- Tel: 070-815 75 09
- E-post: henrik.noren@golf.se
- Rapport från greenkeepermässan i Harrogate
- Banskötsel
Rapport från greenkeepermässan i Harrogate
I januari var den årliga greenkeepermässan BIGGA i Harrogate, England. Här är en sammanfattning från mässan och av några av seminarierna som hölls.
För SGF:s räkning var bankonsulenterna Håkan Blusi och Bobban Frisk på Harrogatemässan, tillsammans med Göran Niva från Göteborgs G K som blev HGU-stipendiat 2019 samt Per Nyman från Växjö GK.
Mässan med utställarna
Litiumbatterier fanns hos flera leverantörer på BIGGA-mässan. Vi kunde inte känna av någon speciell trend bland utställarna, möjligtvis lite större djupluftare. Här visade både Wiedeman och Charterhouse, som nu har VertiDrain i sin portfölj, maskiner som vägde 900 kg med 190 cm arbetsbredd.
Litiumbatterier
Vi såg också Litiumbatterier på Toro och Jacobsens greenklippare samt en del mindre maskiner. Litiumbatterier till Jake 322 ska räcka till 22 greener på en laddning.
Ny vertikalskärare från Greentec som tillverkaren menade skulle vara skonsammare mot gräset genom glesare blad. Lateral groomer
Greentec har tagit fram en ”nyhet” till sina chassin för thatch-away, en glesare vertikalskärare/groomer som ska vara skonsammare mot gräset. Vår bedömning är att de ser ut som bladen alltid gjort på vertikalskärare som alla maskinleverantörer har.
Fiffig dressare
För att dressa mindre ytor kan denna nyhet från Dakota vara intressant. Dakota visade upp en liten, smidig och självgående dressare som passar väl för dressning av mindre ytor.
Växtskyddsmedel
Vi fick lite information om nya växtskyddsmedlet Attractor som är ny i uppdaterade listan över godkända växtskyddsmedel. Skillnaden mot Primo ska vara att den enligt säljaren verkar redan efter sex timmar jämfört med Primo som tar 3–5 dagar innan full effekt uppnås.
Attractor ska vara väldigt effektiv på poa. Framför allt ska du se att fröställningarna viker ned sig efter sex timmar. Det låter för bra att vara sant, men hoppas det stämmer. Vi frågade var den oberoende forskningen hade skett och fick lite svajigt svar...
Headland har fortfarande kaliumfosfit men har tillsatt en biostimulant, men det hjälper ju inte oss.
I sammanfattningen från seminariet "Framtiden för klipparteknologi" kan du läsa mer om framtidsutsikterna kring självgående batteridrivna maskiner.
Sammanfattning från några av seminarierna:
”The potential and varied benefits of soil microbial management”
Alan Gange, Tamsin Williams och Francesca Baylis från Royal Holloway, University of London.
Här pratades det bland annat om mycorriza, baciller och nematoder. Det är fortfarande svårt att ändra det befintliga mikrolivet. Än en gång fick vi förklarat för oss att pesticider inte tar död på det vilket är bra eftersom det blir mer och mer restriktioner mot medel som får användas, precis som det är i Sverige. IPM är vägen utan tvekan rätt väg framåt, där man sätter den lilla gräsplantan i centrum hela tiden.
När det gäller mikrobiell inoculants är det arten som är viktig, inte mängden. AMF mycorriza är inte bra för Poa, PGPR rhizobakterier ökar tillväxten för Poa. Här måste man dock hitta det som passar för plantan, vilket är väldigt svårt. Vid torka ökar förekomsten av mycorriza. Fler fältförsök ska göras.
När det gäller användandet av biostimulanter ska man alltid ställa sig frågorna: ”Vad gör de?”, ”Varför så många numera?” och ”Vad är det för typ?”. Du som ansvarig kommer alltid att se effekt när plantan är stressad. Sedan om det hjälper långsiktigt är i princip omöjligt att veta. Troligtvis ger det ingen snabb effekt på rotlängden, men kan ha långsiktigt positiv effekt.
50 procent av alla kolhydrater som sprutats på plantorna har tagits upp via bladen efter sex timmar.
”Maximizing Putting Green Performance with Data Collection”
S Addison Barden, konsulent på USGA
Addison Barden pratade om hur man kan mäta sig till kvalitet på spelytorna, samma som framför allt bankonsulent Kim Sintorn håller på med. Han pratade om vikten av att samla klipp, MLSN och GP. Budskapet var att bygga upp din egen databank för att lära dig hur spelytorna reagerar på olika scenarier. Precis som Christofer på Hills jobbar, lite tips om hur man kan komma igång.
För fin sand vid dressning försämrar genomsläppligheten på bara ett år! I USA är trenden vanlig med ”Two sand topdressing”, där lite grövre sand används för att fylla upp luftningshålen och sedan att man använder en finare sand för underhålls dressning. På så sätt är det lättare att få en fast spelyta.
”Framtiden för klipparteknologi”
John Coleman från Club Cadet
Coleman berättade om utvecklingen av klippare och deras drivkällor. Han trodde att den nya batteriteknologin med litium bara är en brygga framåt. Det är inte själva klippaggregaten som kommer att ändras och utvecklas, utan drivkällan.
Självklart kommer framtidens maskiner i större utsträckning vara självgående. Arbetskraft är svårare att få tag i dag och framtiden därför är automation en väg framåt.
Coleman tror inte att större maskiner, typ fairway och ruffklippare, kommer att utrustas med litium då kapaciteten inte räcker till. Vätgas tror han på men det är ännu långt borta!
”Roots – The Holy Grail”
Stella Rixon, STRI Senior Agronomist
Stella Rixon har varit på STRI i 18 år. Hon menade att det finns många preparat på marknaden som hävdar att det gynnar rottillväxt, oerhört svårt att bevisa dock.
Ett generellt råd är ”Klipp inte gräset så växer rötterna!”. Vid försök kunde rötterna bryta kompaktionen om det inte klipptes. Använd medium course sand så minskar kompaktionen.
Ljus är superviktigt för att gynna rottillväxt, brist ökar det organiska materialet samt påverkar klipphöjden. De hade sett via egna undersökningar att genomsläppligheten minskade med 40 procent om det bara var en skillnad i den organiska massan på 5,5–6,0.
Långtidsverkande gödsel är bättre för rottillväxt vid försök. Har du thatch, sprutgödsla istället för att använd granulerade produkter. Rixon visade bilder från några banor hon hjälper och vi konstaterade att det tar tid att förbättra rotzonen och det gäller att vara ihärdig.
Hon var även tydlig med att vikten av att hela tiden motverka skiktbildningen i profilen. Genom att mäta fuktigheten horisontellt (inte vertikalt) in i profilen går det med bestämdhet att se var problemet är. Man ska vidare alltid se till att hålla jorden i balans, inte minst vid risk för nematoder.
”Chemical free greenkeeping amongst deer”
Martin Nilsson, banchef Köpenhamns Golfklubb
Martin jobbar i en park på 1 000 hektar som är öppen för allmänheten, med 2 400 hjortar och andra djur och 8 miljoner besökare varje år. Banan är också multifunktionell genom parken, inga avspärrningar runt greenerna vid skidföre osv.
Stora delar av det hans team på sex anställda plus extrapersonal gör är att laga skador efter hjortar. Bland annat krattas bunkrarna varje dag och flaggor, koppar och teemarkeringar plockas in varje kväll på grund av hjortarna.
Kem används inte sedan 2011, eftersom det inte får användas på statens mark i Danmark. Det var 75 procent poa på greenerna när Martin började arbeta på anläggningen. De har han nu i stort sett konverterat till svingel.
Det största problemet är numera örtogräs, framför allt klöver och groblad, som behandlas med järnsulfat med dosen är 60 kg/ha. Denna dos punktbekämpas mot ogräs, vår och sommar i 3–4 givor. Även ryggspruta används vid behov och andra handverktyg samt vitlök används.
Greenerna klipps på 4,2 mm under säsong och den sista klippningen sker i mitten av oktober. De ger sista kvävegödslingen i augusti och ingen luftning sker efter mitten av september. Vältar gör man 1–2 ggr i veckan för att hålla koll på snömöglet samt ge bra spelbarhet. De använder groomer för att få gräset på greenerna att stå upp, ingen vertikalskärning sker.
Fairway dressas med 50 mm sand för att förebygga maskhögar, med bra resultat. Inga problem med klöver på fairway och det är mest poa som växer där. Fairway gödslas mycket sällan och då med små kvävegivor. Mullvadar har varit ett problem, men en jägare de haft har skjutit 600 under årens lopp!
Nilsson pratade också en hel del om kommunikation både internt och externt, samt att söka kunskap med hjälp av kollegor och STERF samt bygga allianser och skapa ambassadörer för klubben och deras team.
”Light and shade”
Dr Andy Owens, ICL och Glenn Kirby, Syngenta
Owens och Kirby berättade om ett försök med ljusriggar på Rajgräs, där även biostimulanter och Primo Maxx II var involverade. Ljus åtta timmar om dagen, fem dagar i veckan april–oktober 30–40 %, 70–80% skugga på det andra.
Biostimulanterna hade ingen effekt, men Primo hade däremot bra effekt. De hade använt två olika doser 0,35 l/ha var sjunde dag och 1,05 l/ha var 21:a dag, där den lägre dosen var sjunde dag visade sig vara bäst.
På det belysta partiet var det bra turf, men betydligt sämre i skugga. Primo höjde dock kvaliteten i de parcellerna också. Alla fördelar med Primo som står på etiketten skedde – mer klorofyll, bättre färg, lägre tillväxt, mer rötter. Dessutom var det betydligt mera klorofyll i alla försöksytor där man lagt på Primo i de skuggiga förhållandena.
Ljusriggarna satt på två meters höjd, 2000 nanometer där uppe, 380 vid gräsnivå vilket är bra. De ökade också temperaturen i marken vilket är toppen. Ingen kem användes i försöket, mycket angrepp på det i skugga.
”Tournament Course Management”
Alistar Begg, Richars Window och Adam Newton från R&A
Under 12 månader har Alistar Begg, Richars Window samt Adam Newton jobbat åt R&A, innan var de på STRI. Hållbarhet och harmoni med naturen är arbetsbeskrivningen och det är långsiktiga agronomiska insatser som gäller.
Begg, Window och Newton jobbar med alla tävlingsbanor R&A använder sig av, 6–8 banor per år med återkommande besök före, under och efter tävlingarna. När damerna spelade på Woburn i år fick de kämpa med att få till hastigheten på greenerna eftersom det är mycket poa och de växte väldigt olika. De lyckades och hade en stimp på 11,1 alla fyra dagarna.
Inför The Open är de på plats första gången 5–6 år före tävlingen. Sedan följer de upp kontinuerligt. Inför 2019 på Royal Portrush byggdes två nya hål och ytterligare tre greener byggdes om. Målet var att det inte skulle märkas när tävlingen startade, och man får väl säga att det lyckades fullt ut.
Hoylake bygger om två greener och gör ett nytt par 3-hål inför nästa gång tävlingen ska dit. På St Andrews byggs en ny puttinggreen och drivingrange just nu. Det byggs också annat än golfhål på banorna. Infrastrukturen planeras mycket noga med tanke på att publiken bara ökar för varje år, något vi såg när vi var och besökte Royal Birkdale.
Agronomerna jobbar tätt med teamen på banorna och hjälper till med bland annat mätningar av spelbarhet och material som ska användas. De tar till och med fram skötselplaner för parkeringsplatser…
Några siffror från Royal Portrush:
Målet var att hålla fukten på 15–25 % med TDR 300, 120–150 med clegg hammer var önskvärt (119 nådde de trots en fantastiskt blöt sommar). Målet var 3,5–4,5 % organiskt material på mellan 0–20 mm, under 4,5 % mellan 20–40 mm.
Ingen vältning skedde över huvud taget! Extra klippning för att pricka 9,9–10,2 fot var målet. De menar att det håller en jämnare hastighet över dagen och de trodde inte att fukten i marken var bra att välta på.
Tee ska vara fasta och plana, fairways och även foregreens klipps med Toro 351, ingen stripning. Flex 21 på green. Banteamet bestod av 58 personer under tävlingen och några dagar före.
Man vill hela tiden ha en mix av olika gräsarter och inga rena bestånd av olika gräsarter. De menade att det ger annorlunda spelupplevelse.
Nytt på senare år är att alla spelare får alla uppmätta siffror i sin smartphone varje morgon.
De hyllade verkligen banteamen på alla banor där de är involverade och de var tydliga med två saker:
1. Alla kommer ihåg vem som vann
2. Samt om banan är dålig…
”Turf Management – Thinking Outside the Box”
Kevin J. Ross – Turfgrass Agronomist
Det här seminariet gav lite nytänkande och praktiska tips. Huvudbudskapet var ”Behandla området i området” där Ross menar att man ska hänsyn till hur områdena trafikeras. Istället för att göra samma skötsel överallt, varför inte dela in fairway i tre områden:
1. Lite trafik – förmodligen mer thatch och bättre gräs
2. Landningsområdet, mycket trafik – mer poa, slitet, mindre thatch
3. Medium trafik och spel – sätt in de åtgärder som behövs på respektive område. Man behöver tex. inte lufta överallt.
Några andra råd:
Sprutgödslar du mer på ett område, kör i sidled så ser spelarna inte spåren efter spruttrucken. Gödsla även ruffen där det är slitet och där det behövs samt vägar som klipps upp.
Planera mer skötsel på trafikerade greenområden. Ta hänsyn till mikroklimatet. Är ärevarvet på green slitet, jobba med det där och inte på hela greenen. Är det smala områden, lufta med hålpipor på ena halvan och andra halvan med fasta pinnar.
Boomer jetnozzle på sprutorna är att föredra när det ska gödslas eller vattnas på bunkerslänter. Skaffa en liten batteridriven spruta för att komma åt mindre områden tex. foregreen. Varför inte välta bara det närmsta området runt flaggan om det är tidsbrist?
Höstsådd ger ett försprång på 4–6 veckor på våren för etableringen. När man torvar och får över, bred ut en plast och lägg ut torven där så att den inte rotar sig. Ross har haft torv liggande i upp till sex veckor innan den blivit utlagd. Det ger rejäla rötter vilket gör att den rotar sig väldigt kvickt (48 timmar). Självklart måste det vattnas under tiden, även klippning hade skett.
Ett bra knep för att lära sig sina greener är att kolla i daggen. På stressade ytor saknas ofta fukt. Träna personalen vad de ska titta efter. Ha koll på mjukvaran i din bevattningsdator, ställ in spridningsvinklarna på spridarna så att vattnet verkligen hamnar på rätt ställen.
Ross avslutade med att påpeka hur viktigt det är med personligt skydd, solkräm, hörselskydd och ögonskydd.
Rapport skriven av:
- Håkan Blusi
- Rådgivare bana och anläggning Gästrike-Hälsinge, Medelpad, Ångermanland, Jämtland-Härjedalen och Norr- och Västerbotten.
- Tel: 072-083 67 06
- E-post: hakan.blusi@golf.se
- Mikael "Bobban" Frisk
- Distrikt: Småland, Gotland, Närke och Värmland. (Går i pension 1 juli 2022)
- Tel: 070-634 44 98
- E-post: mikael.frisk@golf.se
- Examen för HGU-eleverna 2017–2019
- Banskötsel
Examen för HGU-eleverna 2017–2019
Många fina resultat på tentor och bra examensarbeten av kursdeltagarna på Högre Greenkeeperutbildning 2017–2019. De har nu tagit examen med beröm godkänt av SGF:s bankonsulenter.
De stolta och lyckliga deltagarna som genomfört HGU 2017–2019 med beröm godkänt. Inklippt är Pontus Albertsson, som tyvärr blev sjuk sista dagen. I vecka 43 tog den senaste "kullen” i Högre Greenkeeperutbildning (HGU) examen på Barsebäck Golf & Konferens. De började utbildningen 2017 och har under två års tid genomgått sju olika kursblock.
Nya kunskaperna är inhämtade och ett nytt nätverk och vänner är skapad. Utvecklingen hos samtliga eleverna har varit hög och många har växt med uppgiften under dessa två år vilket är kul att se!
De individuella prestationerna på tentor och många bra examensarbeten har väckt stor beundran hos oss bankonsulenter. Likaså att samtliga elever presentera sina arbeten för sina kurskamrater på ett väldigt naturligt och bra sett.
Årets HGU-stipendiat
Göran Niva från Göteborgs G K utsågs till årets HGU-stipendiat 2019. En som gjorde det ”lilla” extra var Göran Niva från Göteborgs G K som blev utbildningens stipendiat!
Motiveringen lyder:
Göran Niva har genom goda skrivningsresultat, ett aktivt deltagande under lektionerna med sitt positiva ifrågasättande, ett examensarbete utöver det vanliga, ett gott kamratskap samt en vilja att dela med sig av sina kunskaper utnämnts till 2019 HGU stipendiat.
SGF:s bankonsulenter vill rikta ett stort grattis till er alla och lycka till i framtiden!
Gå en utbildning
Är du också intresserad av att gå HGU eller någon av SGF:s andra utbildningar inom banskötsel? Håll utkik efter nästa kurstillfälle här.
Skribent
- Kim Sintorn
- E-post: kim.sintorn@golf.se
- Behörighetsutbildningar för växtskyddsmedel
- Banskötsel
Behörighetsutbildningar för växtskyddsmedel
Det börjar bli aktuellt att anmäla sig till Länsstyrelsens och Jordbruksverkets behörighetsutbildningar för att använda kemiska växtskyddsmedel på golfbanan.
För att kunna hantera och använda växtskyddsmedel på rätt sätt i jordbruk, skogsbruk, trädgårdsodling, parkskötsel, golfbanor eller sälja växtskyddsmedel krävs det att du blir godkänd på en behörighetsutbildning.
Du som inte gått kursen behöver gå den för att få sprida växtskyddsmedel på golfbanan. Rekommendationen är att ni tar kontakt med er regionala Länsstyrelse för att få tid och plats för kurser i ert område vintern 2019–2020.
De som redan har utbildningen blir kallade av sin Länsstyrelse när det är dags för repetitionskurs var femte år.
Läs mer om behörighetsutbildningen hos Jordbruksverket
Skribent
- Peter Edman
- E-post: peter.edman@golf.se
- Nytt från Sterf: Fosforns betydelse för grönytegräs
- Banskötsel
Nytt från Sterf: Fosforns betydelse för grönytegräs
I en ny artikel från Sterf får du de senaste rönen från Susphos-projektet som undersöker fosforns betydelse för grönytegräs. Fokus är hållbart nyttjande av fosfor på golfbanor.
Försök i Susphos-projektet visar att plantorna blir violetta vid fosforbrist. Foto: Doug Soldat Fosfor är ett viktigt näringsämne och våra gräsplantor på golfbanorna får inte lida brist på det så att växten och gräskvaliteten försämras. Men fosfor kan också leda till förorening av ytvatten – både på golfbanan lokalt och i miljön omkring.
Då fosfor är en begränsad resurs på det globala planet, bör golfbanorna inte använda mer fosfor än absolut nödvändigt.
Sterfs Susphos-projekt
Susphos-projektet är uppdelat i tre delar, där de två första är växthusförsök där undersöks dels behovet av fosfor när gräset etableras vid låga temperaturer, dels hur ökande mängder med fosfor i form av flytande eller granulerad gödning påverkar helhetsintryck (turfgrass quality) och ”spring green-up” i etablerat gräs.
I den tredje delen av Susphos-projektet testas MLSN-normen (minimum level of sustainable nutrition) för fosfor på fem golfbanor med olika grässammansättning, jordtyper och klimat. Denna norm jämförs med de traditionella gödslingsnormerna för fosfor.
Försöken pågår mellan 2017 och 2020
På bland annat Falkenberg Golfklubb testas MLSN-normen i Susphos-projektet. Foto: Majvor Sintorn Försöken startade 2017 och fortsätter fram till och med 2020 och pågår i Norge, Sverige, Holland, Tyskland och Kina. De parametrar som mäts är gräsets helhetsintryck, rotdjup och andel Poa annua.
De samlade resultaten visar så här långt att det är små skillnader men på flera ställen, bland annat på Falkenberg Golfklubb, är det en tendens till att fosforgödsling leder till mer Poa annua.
Bidra till kretsloppstänket
MSLN-normen, som anger väsentligt lägre värden för gödsling med bland annat fosfor, är ett bra mått på, hur vi kan minska användandet av detsamma. Samtidig bör golfbanorna ge sitt bidrag till kretsloppstänkandet genom att testa alternativa källor till fosforgödsling, till exempel Struvit från reningsverk.
Skribent
- Kim Sintorn
- E-post: kim.sintorn@golf.se
- Föregående sida
- Sida 1
- ...
- Sida 7
- Sida 8
- .
- Sida 9
- .
- Sida 10
- Sida 11
- ...
- Sida 19
- Nästa sida
- Område:
- Klubbfrågor
- Banskötsel