- För klubben
- Banskötsel OLD
- Senaste nytt
Här kan du som arbetar som banchef, greenkeeper eller beslutsfattare på en golfklubb läsa nyheter, råd och rön inom banskötselområdet.
Artiklar och nyheter
- "Bekämpning på grönytor" reviderad
- Banskötsel
"Bekämpning på grönytor" reviderad
"Bekämpning på grönytor” är en nygammal informationsskrift om skötsel av gräsytor. Den kan vara värdefull för alla som sköter golfbanor och andra kortklippta gräsytor.
Jordbruksverket har tillsammans med SGF reviderat skriften Bekämpning på grönytor. Den reviderade skriften är omfattande och tar upp det mesta när det gäller allmän grässkötsel, med ett speciellt fokus på bekämpning (IPM) av olika skadegörare på gräsytor.
Läs mer, ladda ner en pdf eller beställ ett tryckt exemplar för 45 kronor hos Jordbruksverket.
- Gröna kilar minskar risk för nytt miljonprogram
-
Gröna kilar minskar risk för nytt miljonprogram
När städer växer och förtätas är det viktigt att bevara naturområden som gröna kilar i stadsmiljön. Det förskönar stadsbilden, får invånarna att må bra – och minskar risken för ett nytt miljonprogram, enligt forskare vid Sveriges Lantbruksuniversitet och Kungliga Tekniska Högskolan.
Per Berg är professor vid Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) i Uppsala på Institutionen för stad och land. Han upplever att forskarna »sitter på läktaren « i bostadsbyggandet i stadsmiljöer, trots stor kunskap i ämnet.
– Trycket på bostäder är stort och det byggs i snabb takt. Utmaningen är att behålla gröna kilar i staden kombinerat med förtätningen. Problemet är att ingen kommun har utvärderingsprogram för vad konsekvenserna blir om vi förtätar för mycket. Vi håller helt enkelt på att skapa ett nytt miljonprogram i många städer i Sverige.
Grönytor kan vara lösningen, antingen ren, orörd natur som får vara kvar mellan de nya husen eller en golfbana.
– När invånarna upplever att det är tätt mellan husen är det viktigt att ha närhet till natur och grönytor. Golfbanor ger ljus, rymd och öppenhet. En gångväg i kanten mellan den orörda naturen och den anlagda golfbanan ger även icke-golfare chans till motion och ökad trivsel i boendemiljön.
En annan lösning är att intressenterna i byggprocessen samverkar, enligt Per Berg.
– Vi behöver skapa en dialog mellan byggherrar, konsulter, kommuner och landskapsarkitekter, där landskapsarkitekterna bör komma in tidigare i byggprocessen för att skapa balans mellan förtätning och grönytor. Då krävs det att politikerna slutar köra över tjänstemännen som oftast har stor kunskap och förstår hur boendemiljön ska vara utformad för att skapa trivsel.
Jörgen Wissman forskar vid SLU i frågor relaterade till biologisk mångfald i infrastruktur, urbana miljöer och jordbrukslandskapet.
– Trenden just nu är förtätning utan slut. Vi riskerar att få samma typ av städer som i USA, städer som aldrig tar slut och med få grönytor. Problemet är att vi tar bort värden som träd i landskapet för att bygga bostäder och planterar därefter nya träd för att åstadkomma grönytor i eller i närheten av bostadsområdena. Vi behöver den orörda naturen för att trivas och må bra.
Vi riskerar att få samma typ av städer som i USA, städer som aldrig tar slut och med få grönytor
Wissman håller med Berg om att golfbanor kan bidra.
– När vi överger öppna landskap kan golfbanan bidra som ett komplement. Den bidrar också till stadens mosaik med biologisk mångfald och nischer i naturen där bland annat fåglar och insekter trivs. Att göra ruffen magrare skapar också biologisk mångfald där många arter trivs, samtidigt som det blir lättare för den som spelar att slå därifrån.
Sara Borgström är biträdande universitetslektor på KTH i Stockholm och forskar om hållbar stadsutveckling med speciellt intresse för städernas grönytor. Hon ser en trend inom stadsplanering i den allt mer förtätade stadsbebyggelsen.
– De som ansvarar i kommunen försöker spara åkermarken utanför staden och skogsområden och grönytor i stadsmiljön från bostäder genom att istället bebygga hamnområden, järnvägsområden och till och med tak. Det räcker dock inte alltid, och då blir det lätt så att grönytor och skogsområden som redan ligger i bebyggelsen får ge plats för bland annat bostäder. Det går ut över främst barn och äldre som är mer beroende av den omedelbara närmiljön.
Den där skogsdungen som försvinner kanske var pensionärens bästa promenadstråk till mataffären eller barnets favoritplats för att bygga sin koja. Enligt Sara Borgström finns det en oro bland de ansvariga i kommunen att ett område som inte är tydligt i vad det ska användas till riskerar att bli ett tillhåll för aktiviteter samhället inte vill ha och därmed skapar otrygghet.
– Det finns också en oro för att ansvaret blir otydligt om man låter medborgarna medskapa grönområden. Ett sätt att pröva är att skapa tillfälliga frirum. Det har man gjort i Råby i Västerås där konstnären Ruben Wätte under 2016 i samarbete med kommunen och regionala och lokala aktörer ledde projektet Dungen – en tillfällig, kreativ vildmark mitt i bebyggelsen.
Golfbanor får allt svårare att hävda sin rätt i den förtätade staden. En golfbana kan bidra med flera viktiga funktioner, enligt Sara Borgström.
– Golfbanor kan vara bra för den biologiska mångfalden i stadslandskapet då de kan vara stora och variationsrika. Fungerande ekosystem med en stor biologisk mångfald har potential att ta hand om vatten vid skyfall, ta upp luftföroreningar och mildra buller. Våtmarker, ängar och sandmiljöer, som ofta finns på golfbanor, är det brist på i städerna. Golfbanor kan därmed stödja hotade arter.
Dessutom kan det vara fler som underhåller banan än kommunens grönytor, vilket kan bidra till en känsla av trygghet, enligt Borgström.
– Björkhagens Golfklubb i Nackareservatet i södra Stockholm är ett sådant exempel. Det är dessutom ett område där både golfare och ickegolfare kan samsas, vilket är bra för människors trivsel. De har arbetat aktivt med ängsmiljöer och gamla träd i samarbete med lokala föreningar.
Borgström anser att utmaningen är att komprimera golfbanan till en mindre yta för att få plats i den allt mer förtätade staden – och öppna för fler funktioner.
– Ett sätt skulle kunna vara små golfbanor med naturliga grönytor, som kompletteras med lekplatser och andra aktiviteter. Då kan var och en i familjen utöva det som den vill – exempelvis fotboll, basket och golf – eller bara koppla av.
Finns det plats för stadsnära golfbanor i framtiden?
– Under förutsättning att de inte får ta för stor plats och sköts på ett sätt som liknar omgivande ekosystem, och med så få miljöförstörande ämnen som möjligt.
Alla lovord från forskarna till trots, slutligen är det upp till golfen att arbeta aktivt med frågan om golfbanan som berättigad grönyta i den förtätade staden, enligt Maria Strandberg, ansvarig för forskning och utveckling på Svenska Golfförbundet.
– Förutsättningarna för att golfbanan ska bli och fungera som en viktig del av de gröna kilarna är att klubben och ägaren tar initiativ och jobbar proaktivt för att skapa lokal samverkan, öppnar golfbanan för allmänheten och utvecklar natur- och kulturvärden. Det är ju bara vi själva som kan påverka så att tätortsnära golfbanor blir kvar och inte bebyggs.
- Förtätning med gröna förtecken i Göteborg
-
Förtätning med gröna förtecken i Göteborg
År 2021 fyller Göteborg 400 år och 2035 bor det 150 000 nya människor i staden. Samtidigt ska den fortsätta att vara grön med närhet till samhällsservice och kollektivtrafik. Det ställer stora krav på stadsplaneringen.
Göteborg laddar inför 400-årsjubileet genom att förverkliga många av de idéer som göteborgarna har önskat. Samtidigt pågår en ständig stadsplanering som leds av stadsbyggnadsdirektör Agneta Hammer.
– Vi förtätar både i innerstaden och i alla stadsdelar och Göteborgs bebyggelse kommer närmare Göta Älv. Klimatförändringarna gör att vattennivåerna stiger och vi måste säkra vår stad med bland annat älvkantsskydd. Vi ligger i framkant när det gäller att förstå hur det påverkar stadsmiljön. 150 000 nya invånare beräknas bo i Göteborg år 2035. Det leder till en förtätning som ställer krav på vår vision om Göteborg som en »grön och nära« storstad som du kan uppleva i ögonhöjd.
Vad är viktigast att ta hänsyn till i nuläget?
– Miljöfrågor som luftkvalitet, buller och riksintressen för kulturmiljön, men också god tillgång till grönytor och vistelseytor. Där är barnperspektivet viktigt. Vi arbetar också för att integrera stadens olika delar, vilket rätt stadsplanering ska hjälpa till med. Det handlar om att vi ska bli en jämlik stad när det gäller tillgång till vård, skola och service. Det nya Älvstaden, utbyggnaden närmast Göta Älv, ska ha 25 000 bostäder år 2035. Den är ett exempel på hur vi för samman invånarna, där linbanan planeras gå från Masthuggskajen till Lindholmen på andra sidan älven
Vad är den största utmaningen?
– Att utveckla vår snabbt växande stad med hänsyn tagen till bostadsbristen, klimatet, de sociala förutsättningarna samt mobilitet och ökande digitalisering. Hur kommer exempelvis våra rörelsemönster inom staden att förändras med självkörande bilar och eldrivna bussar?
Var får grönytorna plats i förtätningen?
– Vår strategi är att behålla, utveckla och skapa nya grönområden. Jubileumsparken i Frihamnen, en del av Älvstaden, är ett exempel. Vi har nyckeltal för våra grönytor när det gäller antal och storlek, så att vi kan leva upp till vår vision »grön och nära«.
Vår strategi är att behålla, utveckla och skapa nya grönområden
Vad är du mest stolt över i stadsplaneringen?
– Bland annat hur vi arbetar med att bygga samman staden och stärka stadsdelarna genom att förenkla vardagslivet för de boende tack vare att vi planerar för närhet till kollektivtrafik, grönområden och samhällsservice. Selma Lagerlöfs Torg på Hisingen är ett sådant exempel, där vi förtätar med bostäder, nytt torg, kulturhus, handel och idrott – och bygger om trafikleden till en tryggare stadsgata. Ett annat exempel är ombyggnaden av Gamlestaden till en förtätad stad med ett nytt resecentrum. Lägg därtill allt som händer kring älven, Karlaplatsen med Sveriges högsta hus, Frihamnen med en ny innerstad som tillför unika värden, och Masthuggskajen där vi förtätar nära vattnet och öppnar för promenadstråk längs älven förbi nya Skeppsbron intill centrum.
- Svensk fick topposition
-
Svensk fick topposition
Maria Strandberg är nyvald ordförande i International Turfgrass Society – världens största sammanslutning av forskare och representanter för golf- och grönytesektorn.
Maria Strandberg är till vardags ansvarig för forskning och utveckling på Svenska Golfförbundet. Hon är också chef för Scandinavian Turfgrass and Environment Research Foundation (Sterf) inom grönytor och golf. Sterfs forskning ligger långt framme internationellt och finansieras av bland andra Svenska Golfförbundet. Maria Strandberg är sedan i juli också ordförande i International Turfgrass Society, en sammanslutning av forskare och representanter för golf- och grönytesektorn.
Maria Strandberg
Yrke: Ansvarig för forskning och utveckling på Svenska Golfförbundet och chef för Scandinavian Turfgrass and Environment Research Foundation.
Aktuell: Ordförande i International Turfgrass Society.
Vald: 4 år, till och med 2021.
Vill driva följande frågor: »Att ITS världskonferens i Köpenhamn 2021 blir den bästa hittills, att öka internationellt och gränsöverskridande samarbete samt sätta grönytornas betydelse i ett större sammanhang och relatera dessa till de 17 globala målen för hållbar utveckling i FN:s Agenda 2030.«– Det känns spännande och inspirerande, inte minst för att det är ett stort erkännande av den forskning som nordisk golf investerar i och som Sterf driver. Många vill ta del av vår kunskap av hållbara anläggningar samt skötsel av golfbanor och grönytor med minimerade insatser av gödsel, växtskyddsmedel, vatten och energi. Konceptet multifunktionella golfanläggningar och bidraget till betydelsefulla grönytor i våra urbana landskap väcker stort internationellt intresse, säger hon.
International Turfgrass Society (ITS) bildades 1969 med syfte att stimulera internationellt och gränsöverskridande samarbete för att få ny viktig kunskap inom grönyteområdet som också golfen kan dra nytta av.
– Jag ser internationellt samarbete som enda möjliga väg för att möta de utmaningar som vi står inför, både globala och specifika för golf- och grönytesektorn. En av ITS viktigaste uppgifter är att vart fjärde år arrangera en världskonferens inom forskning och utveckling av olika typer av grönytor. År 2021 arrangeras den av Sterf i Köpenhamn.
Hon är övertygad om att hennes roll som ordförande i ITS kommer att stärka arbetet med grönytor på och omkring svenska golfbanor.
– Tack vare de nordiska golfförbundens framsynta investering i forskning och utveckling är vi idag världsledande när det gäller hållbar utveckling av golfanläggningar och det ska vi vara stolta över. Nu får vi tillgång till ett ännu större nätverk, möjligheter till mer resurser och ny expertis genom bland annat samarbete med det amerikanska golfförbundet USGA. Vi kan därmed bli en ännu starkare röst internationellt, säger Maria Strandberg.
- Golfens miljöarbete stärks ytterligare
-
Golfens miljöarbete stärks ytterligare
Nu stärker Svenska Golfförbundet ett redan framgångsrikt miljöarbete. Alla golfklubbar som behöver hjälp med att utveckla arbetet och skapa goda relationer med kommunen inom miljöområdet ska få det.
Golfen flyttar successivt fram sina positioner inom miljöområdet. Svenska Golfförbundet bjuds numera in i samverkansgrupper inom natur och miljö tillsammans med myndigheter som Naturvårdsverket och Jordbruksverket. Dessutom etablerar allt fler golfklubbar kontakt med sina respektive kommuner för att utveckla miljöfrågorna tillsammans. Medlemsklubbarna underhåller och utvecklar totalt cirka 30 000 hektar mark.
– Kraven från myndighetshåll har ökat de senaste åren och därmed har behovet av kompetens inom området hos golfklubbarna också ökat. Det försöker vi inom Svenska Golfförbundet centralt tillgodose genom bankonsulenterna, säger Peter Edman.
Han är en av sju bankonsulenter på Svenska Golfförbundet, med ett speciellt ansvar för miljöfrågorna, och har arbetat tio år som bankonsulent. Innan han anställdes arbetade han bland annat som miljöinspektör och kommunekolog i två kommuner, och på lantbruksenheten på länsstyrelsen i Västra Götaland.
– Att kunna se miljöarbetet från båda sidor är en stor fördel. Det ger mig en insikt i och förståelse för vilka frågor som prioriteras i kommunen samt en respekt för miljöenhetens arbete, speciellt i mindre kommuner där det kanske bara finns en miljöinspektör som ska hantera alla ärenden inom lantbruk, industri, livsmedel, vatten och avlopp. När det kommer in en ansökan från en golfklubb om att få spruta bekämpningsmedel på greenerna, varav några ligger inom inre vattentäktsområde, är det lätt att den spontana magkänslan blir »Nej«, speciellt om kunskapen om vad som verkligen sker i underhållet av en golfbana är låg, förklarar Peter Edman.
3 goda råd till golfklubben!
1. Bjud in de kommunala beslutsfattarna. Visa upp anläggningen och skapa förståelse för arbetet som pågår på miljöområdet.
2. Be om hjälp från Svenska Golfförbundet. Det kan handla om vad som är rätt och fel enligt lagstiftningen, hur en Makro DB-simulering går till – när man tar reda på risken för urlakning vid olika lokala markförhållanden och hur marken påverkas av olika skötselmetoder – eller att slipa på argumenten om varför just er golfbana har förutsättningar att kunna använda bekämpningsmedel.
3. Undersök vad som är på gång inom miljöområdet i kommunen. Det är viktigt att informera sig om ändringar och justeringar av exempelvis vattenskyddsområden för att förbereda sig genom att ta fram planer samt justera skötseln efter ändrade förhållanden.Ett sådant fall är Nybro kommun och Nybro Golfklubb. Golfbanan ligger inom vattenskyddsområdet för Gårdsryds vattentäkt, sydöstra Sveriges största, som förser drygt 80 000 människor i Kalmar, Torsås och södra Öland med vatten.
Klubben får utföra kemisk bekämpning mot främst snömögel på den del av anläggningen som ligger i det yttre vattenskyddsområdet, men inte på de fyra greener som ligger i det inre. Det är ett beslut som togs i kommunen 2005. Nybro GK har sedan dess använt alternativa metoder för att bekämpa skadesvampar. Konsekvensen har blivit sämre greener, minskat antal gästspelare och därmed ett ekonomiskt bortfall för såväl klubben som näringsidkarna i kommunen.
Nu planerar länsstyrelsen att utöka det inre vattenskyddsområdet. För Nybro GK skulle det innebära att ytterligare fyra, totalt åtta, greener inte får besprutas.
– Vi är en liten golfklubb med två heltidsanställda på banan, plus fyra till under högsäsong. Det innebär en hel del manuellt kostsamt merarbete att inte kunna bespruta greenerna. En del i klubben frågar sig till och med om det är värt att driva klubben vidare om inte kommunen ändrar sitt beslut. Det är små mängder vi pratar om som inte påverkar grundvattnet, säger Eva Bengtson, ordförande.
Golfklubben har normalt ett bra samarbete med både kommunen och länsstyrelsen, bland annat vad gäller ovanliga öländska gökbin samt ekoxar.
År 2016 dömde Miljööverdomstolen till Halmstad Golfklubbs fördel i ett mål mot Halmstad kommun, och gav golfklubben rätt att använda bekämpningsmedel. Efter domen ansökte Nybro Golfklubb om dispens till myndighetsnämnden i Nybro kommun om att få bespruta även sina fyra greener i det inre vattenskyddsområdet med hänvisning till domen, men fick avslag. På Nybro kommun står flera intressen mot varandra. Göran Borgö, samhällsbyggnadschef, förklarar.
– Det är en knepig situation. Vi är markägare, golfklubben arrenderar marken av oss, och vi vill ha kvar klubben som arrendator. Vi vill även utveckla destinationen Nybro tillsammans med golfklubben. Samtidigt har vi ett vattenbolag som vill verkställa länsstyrelsens olika beslut och absolut inte vill ha bekämpningsmedel i inre vattenskyddsområdet. Vi undersöker möjligheten att anvisa ny mark för några av hålen. Att länsstyrelsen skulle ändra sin inställning vad gäller besprutning i det inre vattenskyddsområdet ser jag som osannolikt.
Peter Edman har förståelse för klubbens agerande och i viss mån för länsstyrelsens.
– Jag ser inte domen i Halmstadfallet som prejudicerande. Varje fall är unikt och vi inom golfen behöver bli bättre på att plocka fram relevanta argument och fakta för att få en bra och »korrekt« bedömning om vilka risker som användning av pesticider kan innebära.
Han sträcker ut en hand till Nybro GK och andra golfklubbar som behöver stöd och råd inom miljöområdet.
– Svenska Golfförbundet centralt kan erbjuda klubben att gå igenom hela miljöarbetet. Vi kan också göra en inventering av klubbens lokala förutsättningar och hjälpa till att göra urlakningssimuleringar baserade på anläggningens lokala förhållanden, säger Edman.
Det har bedrivits ett seriöst miljöarbete och hänt mycket inom området i Golfsverige den senaste tioårsperioden.
3 goda råd till kommunen!
1. Besök golfklubben. Det finns en stor erfarenhet och kunskap om miljövänlig skötsel av golfbanan. Ett besök gör att ni kan få del av den samt få en förståelse för golfklubbens arbetsförhållanden.
2. Skapa dialog. Golfklubben vill ha dialog inom miljöområdet. Golfklubbarnas ambition är att sköta banan på ett miljövänligt sätt.
3. Involvera golfklubben. Om möjligt är det bra om klubben involveras tidigt i ändringar och justeringar som berör den. Då ökar chansen för en framgångsrik implementering av nya förordningar och regler.– Medvetenheten har ökat, liksom kunskapen om lagar och förordningar. Vi har också blivit bättre på att dokumentera hur vi arbetar med att underhålla banan, att arbeta med andra metoder i första hand, som att ligga rätt i gödsling beroende på säsong, ha vassa knivar, lufta och dressa, samt dagga av alla greener varje morgon när hösten kommer. Allt detta stärker gräset, minskar risken för skadesvampar och därmed behovet av att använda kemiska bekämpningsmedel.
Metoden kallas Integrated Pest Management (IPM) och har fått bra genomslag. Det kan trots detta vara svårt att få kommunen att diskutera miljöfrågorna.
– En del kommuner kanske inte är intresserade av att arbeta proaktivt genom att ha en dialog om miljöarbetet på golfklubben, och ta reda på vad som egentligen händer där. Det är synd. I de fall kommunerna är proaktiva ser vi goda resultat. Att det bara är på greenerna, som utgör kanske en av totalt 60 hektar mark, som vi eventuellt använder bekämpning mot skadesvampar, kan vara bra att veta som kommunal tjänsteman när det kommer in ansökan om tillstånd att få använda kemiska bekämpningsmedel.
SGF och dess klubbar har ett stort ansvar i utvecklingen.
– Vi gör redan mycket, men kan bli betydligt bättre. Det är viktigt att våga bjuda in kommunens beslutsfattare inom främst miljöområdet och visa upp anläggningen. Dels ökar kunskapen, dels skapas en relation som underlättar samarbetet framöver. Risken är i de allra flesta fall ytterst liten att golfbanans skötsel påverkar grundvattnet med de försiktighetsåtgärder och skyddsavstånd som gäller, säger Peter Edman.
- Välkommen till Elmia Park i Jönköping
- Banskötsel
Välkommen till Elmia Park i Jönköping
Det är dags för årets banskötselmässa – Sveriges största branschmässa för grönytor och utemiljö.
I Jönköping bjuds på ett fullspäckat seminarieprogram med många spännande föreläsare. Senaste nytt visas upp både inom- och utomhus. Boka in 26–28 september i din kalender för några lärande utbildningsdagar.
- Sölvesborg första golfklubb att använda HVO
- Banskötsel
Sölvesborg första golfklubb att använda HVO
Under arbetet med att bli GEO-certifierad har Sölvesborgs GK ersatt diesel med fossilfria bränslet HVO, hydrerade vegetabiliska oljor, för att minska påverkan på klimatet.
Klubben har också investerat i en ny eldriven maskinpark. ”Nästa steg för klubben är att kategorisera både flora och fauna tillsammans med frivilliga och experter från Sölvesborgs kommun."
- Svensk ordförande i internationell miljöorganisation
-
Svensk ordförande i internationell miljöorganisation
Maria Strandberg, chef för nordiska forskningsstiftelsen Scandinavian Turfgrass and Environment Research Foundation (Sterf), är nyvald ordförande i International Turfgrass Society (ITS), världens största sammanslutning av forskare och representanter för golf- och grönytesektorn.
År 2021 arrangerar organisationen en världskonferens i Köpenhamn med fokus på utveckling och hållbarhet.
- Banvandring på Värpinge golfbana
- Banskötsel
Banvandring på Värpinge golfbana
29 maj klockan 13.00 till 16.00 bjuder Sterf-projektet "ogräskontroll/maskros" in till banvandring på Värpinge golfbana.
- Hjälpsådd i praktiken av vinterskadade greener
- Banskötsel
Hjälpsådd i praktiken av vinterskadade greener
Ett nytt forskningsprojekt har blivit godkänt av Sterf. Hjälpsådd i praktiken av vinterskadade greener är en vidareutveckling av tidigare projektet Successful reestablishment of golf greens following winter damages 2014–2017.
Det nya forskningsprojektet genomförs mellan 2017 och 2018. Första året ligger försöket på Surahammars GK och Leksands GK. Syftet och målsättningen är fortfarande att värdera olika såtekniker och se om det är någon skillnad mellan dessa.
Vi ska också studera om det är någon skillnad mellan två olika gräsarters (krypven och kärrgröe), etableringstid samt se om ett hållande vätmedel har effekt på bättre uppkomst av gräs. Ger vätmedelbehandling en jämnare fuktighet i greenen och som därmed leder till jämnare etablering? Finns det skäl att rekommendera vätmedelbehandling i samband med hjälpsådd? Det är några av frågeställningarna som vi vill ha svar på.
Beskrivning av projektet
Projektet utförs på naturligt vinterskadade greener i mellersta eller norra Sverige hos intresserade golfklubbar under 2017 och 2018. Greenen/greenerna delas in i två block, där kärrgröe används i ena blocket och krypven i det andra. Tvärs över blocken behandlas ena halvan med vätmedel och den andra halvan är obehandlad. Varje block delas upp i fyra delar: kontroll (nollruta), vertikalskärning+droppsådd, skärande såmaskiner och en piggvals.
Innan projektet dras igång sker luftning (om isskadad green) samt vertikalskärning (en till två riktningar). Efter sådd av försöket utförs övrig skötsel enligt normala rutiner (dress, vältning, vårtäckningsduk etc.) Utsädesmängd och vätmedelsbehandling enligt rekommendation.
Avläsning vid två tillfällen av ytorna (täckningsgrad i procent var 14:e dag, eller tätare om så behövs (väderberoende). Vid sådd och avläsningar mäts marktemperatur och markfuktighet (Fieldscout TDR 300). Uppgifter om samtliga utförda skötselmoment noteras.
Spridning av resultaten
Preliminära resultat från projektet publiceras årligen genom artiklar. Resultat från projektet sprids även genom Svenska Golfförbundets nyhetsbrev samt presenteras vid Erfa-träffar runt om i Sverige. Slutrapportering av resultaten sker under hösten 2018.
Se en kort film om projektet och starten på försöket:
Ansvarig för projektet är SGF:s bankonsulenter Carl-Johan Lönnberg samt Boel Sandström.
- Ny Facebookgrupp – ”Golfbaneskötsel i Sverige”
- Banskötsel
Ny Facebookgrupp – ”Golfbaneskötsel i Sverige”
SGF:s bankonsulenter har startat en sluten Facebookgrupp för alla i golfbaneskötselbranschen. Målsättningen är att kunna kommunicera med omvärlden på ett snabbt och nytt sätt.
Den nya Facebookgruppen är till för oss i Norden som arbetar eller är aktiva på något sätt inom golfklubbar med golfbaneskötsel eller greenkeeping. Vi som administrerar gruppen är bankonsulenter på Svenska Golfförbundet och vill ge ny information, kunskap, erfarenheter, iakttagelser, händelser med mera inom golfbranschen. Dessutom vill vi gärna se vad som händer ute i verkligenheten på våra golfbanor i vårt avlånga land.
Ansök om deltagande på Facebook, sök Golfbaneskötsel i Sverige. Välkommen med anmälan!
Bankonsulenterna på Svenska Golfförbundet.
- Överraskande resultat i SCANGREEN 2015–2019
- Banskötsel
Överraskande resultat i SCANGREEN 2015–2019
Scandinavian Turfgrass and Environment Research Foundation har sedan 2003 finansierat sortprovning av nya grässorter på golfgreener och vi har nu kommit halvvägs i den fjärde provrundan 2015–2018.
Ängsgröe som greengräs? Den nuvarande rangordningen av de nya sorterna i denna runda finner du på www.scanturf.org. Men SCANGREEN 2015–2018 innehåller också arter och artkombinationer som hittills inte har varit så vanliga på greener i Norge och det är resultaten från dessa otraditionella arter och artkombinationerna som vi fokuserar på i denna artikel.
- Föregående sida
- Sida 1
- ...
- Sida 9
- Sida 10
- .
- Sida 11
- .
- Sida 12
- Sida 13
- Sida 14
- Nästa sida
- Område:
- Klubbfrågor
- Banskötsel