- För klubben
- Banskötsel OLD
- Senaste nytt
Här kan du som arbetar som banchef, greenkeeper eller beslutsfattare på en golfklubb läsa nyheter, råd och rön inom banskötselområdet.
Artiklar och nyheter
- Informationsträff om vattenfrågor
- Banskötsel
Informationsträff om vattenfrågor
12 mars anordnades ett halvdagsmöte om vattenförsörjning på golfanläggningen, ett extra angeläget ämne efter sommartorkan 2018.
Ta del av presentationen från Länsstyrelsen
Träffen handlade om hur klubben kan gå tillväga och vilka kontakter som bör tas för att säkerställa vattenförsörjningen till golfbanan. Medverkade gjorde Peter Edman och Henrik Norén, bankonsulenter på SGF, samt experter från länsstyrelsen i Stockholm.
Mötet hölls på Sollentuna GK norr om Stockholm och riktade sig till ordförande, styrelseledamöter, klubbchefer/motsvarande, banchefer/motsvarande. Liknande träffar kan komma att anordnas i andra distrikt under våren – håll utkik efter inbjudan i mejlen samt i Facebookgruppen Golfbaneskötsel i Sverige.
Innehåll
– Hur klubben gör för att utöka vattenförsörjningen, exempelvis anlägga en damm
– Vattendom – vad det är och hur en sådan kan ordnas
– Juridik och regler vid anläggning av dammar
– Möjligheter till bidrag och stöd – och vilka krav som då ställsProgram
08.30–09.00 Uppstart med kaffe och smörgås
09.00–09.15 Välkommen och kort presentation, SGF
09.15–12.00 Information och diskussion med experter från länsstyrelsenAnmälan
Senast 8 mars via denna länk (begränsat antal platser, först till kvarn)
- Godkända växtskyddsmedel
- Banskötsel
Godkända växtskyddsmedel
Listan över godkända växtskyddsmedel har uppdaterats per 15 februari 2019.
- Kommande event
- Banskötsel
Kommande event
Fyra evenemang har du att se framemot den närmaste månaden.
Hållbart användande av pesticider
Ett seminarium om hållbart användande av pesticider arrangeras av Sterf den 7 mars 2019 på Gardermoen flygplats, Oslo Norge.
Minska bekämpningsmedel och bibehålla kvaliteten
En seminarieturné med Clint Mattox Univ. Of Oregon kommer att äga rum på olika ställen i Sverige den 4, 6 och 7 mars 2019. Titeln på seminariet är "Är det möjligt att minska användningen av bekämpningsmedel men ändå bibehålla samma kvalitet på golfbanan?" Arrangör är Botaniska analysgruppen.
Banchefsutbildning med SGA
Hög tid att anmäla dig till banchefskonferensen i Göteborg den 13 och 14 mars 2019. Banchefskonferensen är den årliga mötesplatsen för banchefer och deras andreman eller klubbchef. I år kan vi lova ett extra intressant program med många spännande föreläsare.
Mer info och anmälningsformulär hittar du här
Attraktiv golfklubb genom god arbetsmiljö
En arbetsmiljöutbildning med titeln "Attraktiv golfklubb genom god arbetsmiljö" arrangeras den 2 april 2019 på Ombergs Golf Resort. Arrangör SGF och Gröna arbetsgivare.
- Nematoder – nästa stora skadegörare inom golfen?
- Banskötsel
Nematoder – nästa stora skadegörare inom golfen?
Vi har de senaste tio åren drabbats av två stora ”skadegörare”, som troligen kommer att ytterligare påverka vår skötsel av golfens gräsytor.
Det är skadesvampen ”Dollar spot” och vildsvin som har börjat att besöka våra golfanläggningar. Anledningarna till den snabba utvecklingen av skadegörarna kan vara flera, men jag tror att den stora orsaken är den förändring av klimatet – med betydligt mildare vintrar under en lång period på 2000-talet.
När det gäller Dollar spot kanske även vårt resande till varmare länder – för att spela golf och begränsad ”rengöring av material” – är en del av orsaken. Utrustning och framförallt skor med olika typer av ”softspikes” kan hålla stora mängder gräsmaterial. Detta kan vara smittat och under för svampen gynnsamma förhållanden överleva och spridas till andra banor. I andra varmare länder har Dollar spot varit mycket stort problem under många år.
Under årets BTME 2019 mässa i Harrogate pratade man en del om nematoder som skadegörare på gräs. Detta har sedan länge varit ett problem i varmare länder men vi har de senaste åren även börjat se problem även i Sverige. Det är främst i landets sydligaste delar den påträffats, men den kan säkert vandra norrut.
Vad är en nematod?
Mikroskopbild på en rotsårsnematod De är mikroskopiska rundmaskar och tillhör jordens vanligaste, flercelliga djur. De lever i marken och vissa arter kan angripa växter. I Sverige har vi sedan många år haft problem med nematoder i exempelvis potatis.
De flesta nematoderna är godartade och finns i stora mängder. I en odlingsjord kan det finnas flera miljoner individer per kvadratmeter, det är ofta i vattenfilmen runt jordpartiklar de trivs bäst.
Man kan grovt dela upp nematoder i två huvudgrupper:
– Växtparasitära: kan angripa växter och då främst rötter.
– Icke växtparasitära: som lever av bakterier, svampmycel och alger.Livscykeln hos olika nematoder som kan skada gräs kan variera:
– De som lever hela livet i jorden och som angriper växten från utsidan.
– De som har alla utvecklingsstadier i både rötter och jord och kan röra sig fritt mellan dessa.
– De som bara har äggstadiet i jorden och efter inträngning i växtens rot, lever helt inne i växten (sedentära endoparasitära).Skadebild
Vid ett större angrepp angrips växten genom att växtcellen punkteras och cellinnehållet sugs ut. De skadliga nematoderna (vilket är ett fåtal) stressar växten kraftigt, eftersom de skadar celler och tar växtnäringsämnen ur plantan. Även om mängden biomassa som de konsumerar inte är så stor, kan det ge omfattande skador. Det krävs dock ofta ett massivt angrepp av ett stort antal nematoder för att få omfattande skador på växten eller turfen.
Nematoders betydelse som skadegörare på grästurf i Skandinavien är relativt okänt. Troligen är mörkertalet stort och att många angrepp diagnosticeras som andra problem. Några angrepp av ”kroknematoder” (Subanguina radicicola) har observerats på kortklippta ytor med vitgröe och ängsgröe. Även gräsytor med krypven har drabbats av ”rotsårnematoder” (Pratylenchus penetrans), erfarenheter från andra länder visar att även rödsvingel och rajgräs kan drabbas av nematodangrepp.
Symptom
Skadorna yttrar sig först som ojämn växt med fläckvis utgång av gräset, fläckarna kan öka och flyta samman till större ytor. Vid sällsynta stora angrepp kan det leda till total utgång av gräset.
Problemet med nematoder på våra gräsytor i Skandinavien ska inte överdrivas, men i varmare länder och i övriga Europa är det ett återkommande problem. De senaste åren har det dykt upp angrepp i Skåne så vi får nog vara mer uppmärksamma på denna typ av problem i framtiden.
Vi ska följa utvecklingen med nematoder på våra gräsytor och återkommer med mer information om hur det utvecklar sig.
Skribent
- Peter Edman
- E-post: peter.edman@golf.se
- Ny bankonsulent för Skåne och Blekinge
- Banskötsel
Ny bankonsulent för Skåne och Blekinge
Vi hälsar Fredrik Seeger välkommen som bankonsulent för södra Sverige från och med maj 2019.
Nu är vi klara med rekryteringen av en ny kollega som kommer efterträda Göran Hansson som avgår med pension 1 juli.
Fredrik Seeger har nästan 30 års erfarenhet av professionellt och ideellt arbete inom golfen. Han kommer närmast från Trelleborgs kommun där han varit idrottschef sedan 2012. Dessförinnan har Fredrik jobbat på golfklubbarna Bokskogen, Abbekås, Kvarnby och Royal Golf Club Köpenhamn.
Han har också varit engagerad i SGA:s styrelse mellan 2001 och 2010 med bland annat utbildningsfrågor.
Fredrik är 49 år, gift och har två barn på 13 och 18 år. På fritiden är han aktiv med cykling, jakt och golfspel.
– Jag tycker det ska bli spännande att få dela med mig av mina kunskaper och erfarenheter till golfklubbarna i Skåne och Blekinge. Åren i golfbranschen och som idrottschef i Trelleborgs kommun har gett mig en bred kompetens inom området, säger Fredrik Seeger.
Under våren kommer Fredrik och Göran jobba parallellt så att det blir en så smidig överlämning som möjligt mot klubbarna. Fokus är att hjälpa klubbarna igång med årets säsong samt att försöka få med alla greenkeepers för att boka besök under året.
Eventuella frågor besvaras av Håkan Stålbro, chef för ban-, spel och tävlingsutveckling: hakan.stalbro@golf.se.
- Nytt från Sterf
- Banskötsel
Nytt från Sterf
Skötsel av grönytegräs mot vinterskador
Under hösten och tidig vinter har Sterf:s stora handbok om vinteröverlevnad översatts till svenska. Här har forskarna på Nibio i Norge samlat all nuvarande kunskap och vinterskador och hur man bäst skyddar sig och överlever dessa. Ladda ner handboken och lär dig mer om det hur du bäst klarar av vinterns härjningar.
Vintersjukdomar på gräs – biotiska vinterskador
Ett nytt faktablad i serien vintersjukdomar på gräs är framtagen. Denna gång handlar det om biotiska skador, alltså skador som uppstår på grund av svamp. En genomgång av skador, bekämpningsmedel och förebyggande arbete redovisas i denna skrift.
- Drömmer om samarbete med Botaniska sällskapet
-
Drömmer om samarbete med Botaniska sällskapet
I Nackareservatet i södra Stockholm arbetar Björkhagens Golfklubb med att vårda och utveckla sin anläggning – med målet att arbeta sida vid sida med Botaniska sällskapet i Stockholm.
Björkhagens Golfklubb
Bildad: 1958
Medlemmar: 650
Läge: I Nacka-reservatets västra utkant.
Marken: Arrenderas från Stockholms stad. Nuvarande arrendeavtal löper till år 2035.
Prio i miljö- och naturvårds-arbetet: Att skapa en win-win-situa-tion mellan golfen som idrott och natur-vården, samt utveckla klubben till en multi-funktionell anläggning med ännu mer akti-vitet året om till gagn för alla som rör sig i Nackareservatet.Mikael Madenteg är ordförande i Björkhagens Golfklubbs ban- och miljökommitté. Han började spela golf för fem år sedan. Han drivs inte bara av att få bollen i hål, utan lika mycket att få naturvårdsarbetet i mål.
– Golfen har en viktig roll i att vara en aktiv naturvårdare, verka för biologisk mångfald och fungera som en multifunktionell anläggning där vi kan arbeta tillsammans med olika naturvårdande organisationer, säger Mikael Madenteg och berättar om sin stora dröm:
– Att få arbeta sida vid sida med Botaniska sällskapet i Stockholm och inventera samt utveckla flora och fauna på och kring banan.Han har kallat till ett medlemsmöte mitt i juni för att sprida kunskap om golfanläggningens roll i det ekologiska systemet. 20 personer närvarar, lyssnar intresserat och ställer frågor.
Initiativet behövs för Björkhagens Golfklubb har historien emot sig. Klubbens planer på att bygga ut från 9 till 18 hål i slutet av 90-talet orsakade ett ramaskri i närområdet med protestlistor i den lokala mataffären som följd. Det var också en tid när politiker i Stockholms stadshus ville återta marken för att »panassen inte ska ha den« (banan ligger i Nacka kommun men arrendet hanteras av Stockholms stad).Mycket har hänt sedan dess, inte minst i golfbanornas naturvårdsarbete. Dessutom har kunskapen höjts om nyttan med golfen – inte minst vad gäller som en plats för biologisk mångfald. Tonläget har också sänkts hos politiker och tjänstemän.
Mikael Madenteg vill sköta ruffen som bonden skötte sin slåtteräng: gå med lie och slå det täta och näringsrika gräset som sedan tas bort.
– Då tar vi samtidigt bort näringen ur jorden. Det gör att blommor som Evert Taube sjöng om får ökat livsutrymme. Det gillar både miljörörelsen och golfarna som får en öppnare och spelvänligare ruff.Ett annat exempel är att ringbarka träden. Träden transporterar vatten och näring genom stammen upp till kronan där den med solens hjälp skapar näring som sedan transporteras till rotsystemet genom barken. Genom ringbarkning hindras roten från att få näring och så småningom dör trädet.
– Stående, döda träd behöver inte fällas och blir hemvist för fladdermöss, spillkråkor, skalbaggar och hackspettar. I en död asp kan upp till ett tusen femhundra arter leva, och i en död ek ännu fler. Behöver vi fälla träd kan dessa ligga och bli död ved, och ändå göra nytta. Brist på död ved är en av de främsta orsakerna till att antalet insekter minskar, vilket i sin tur påverkar antalet blommor på grund av minskad pollinering.Förutom ett samarbete med naturvårdsorganisationerna i allmänhet och Botaniska sällskapet i Stockholm i synnerhet är Mikael Madentegs stora dröm och långsiktiga mål att göra Björkhagens Golfklubb till en anläggning där det är liv och rörelse året om – samt få in 200 nya, fullbetalande medlemmar. Då kan klubben anställa en banarbetare till och sköta banan ännu bättre till gagn för flora, fauna, medlemmar, gäster och besökare i Nackareservatet.
Så ökar du den biologiska mångfalden
Sköt ruff och skogsbryn som bonden skötte ängs- och hagmarker (ger en öppnare ruff).
Ringbarka istället för att avverka. Det ger livsutrymme för många hotade livsformer.
Om ni väljer att avverka, lägg veden i solbe-lysta lägen. Borra gärna hål i veden för att underlätta för etablering av t ex solitärbin.
Anpassa skötsel av dammar till livet i dem. Rensa eller gräv bara en tredjedel av dammen per år. Skapa flacka stränder på solsidan.
Lägg löv och hö från slåtter i sydvända komposter tillsammans med lite ris. Då får många arter boplats under vintern.
Plantera häckar och bärträd till fromma för fågel.
Bygg gärdeskog som outmarkering. Det är vackert, omfamnande och bra för hotade vedlevande mossor och lava.
Text: Thomas Björn
- Ideella krafter räddning mot torkan
- Ekologisk hållbarhet
Ideella krafter räddning mot torkan
Lennart Febring Landö och Leif Herlufsén är sommarens hjältar på Karlskoga GK. Anläggningen saknar fairwaybefattning och säsongen 2018 kunde ha slutat i katastrof. 1 000 arbetstimmar och fyra vattentåg räddade banan.
Snabbfakta
Aktiva medlemmar: 1 408
Tillhör: Örebro läns GDF
Projekt genomfört: 2018
Anläggning: 18 hål + 9 korthål
Framgångsfaktorer:
– Reagerade snabbt
– Har varit uthålliga i sitt arbete
– Har haft ideella krafter som kunnat ställa upp
– Tillgång till vatten
– Personal och ideella med många år i klubben, en slags kollektiv kunskap– Vi har kört vattentåg från 06 på morgonen till åtta på kvällen i princip varje dag, berättar Lennart, som är tävlingskommitténs ordförande.
Ett alternativ till fairwaybevattning
Vattentåg, eller regntåg som de också kallas, är en självgående bevattningsapparat som kopplas till en vattenledning och tack vare vattentrycket rör sig sakta framåt över fairway. Karlskoga GK har fyra stycken som köptes in i samband med att banan byggdes på 70- och 80-talet då klubben saknade pengar till fairwaybevattning. I stället grävde man ner vattenledningar med ett antal kopplingar per hål, som man kunde pumpa fram vatten till.
Sommarens hjältar på Karlskoga GK. Från vänster Lennart Febring Landö, tävlingskommitténs ordförande, Leif Herlufsén, styrelseordförande, Marcus Grimstad, klubbchef och Mikael Heiche, banchef. – Sist vi använde vattentågen var 2013, men då bara i 18 dagar, säger banchef Mikael Heiche som jobbat på klubben i 26 år.
Frukttlös väntan på regn
Banan öppnade 10 maj, två till tre veckor senare än vanligt och Mikael väntade på regn för att kunna gödsla fairways. Till slut fick han ta fram vattentågen för att få ut gödslet. Sedan fortsatte torkan.
– Jag tänkte att vi kämpar på, vi hänger i tills regnet kommer. Men det kom aldrig något, så till slut var jag tvungen att koppla in Lennart och Leif eftersom min tid behövdes till en massa annat, säger Mikael Heiche.
Mikael Heiche, Lennart Febring Landö och Leif Herlufsén tvingades fortsätta hela sommaren och har lagt ner totalt cirka 1 000 arbetstimmar.
Ett vattentåg, eller regntåg som det också kallas, är en liten apparat som man kopplar till en slang och som rör sig sakta framåt tack vare vattentrycket. Lennart Febring Landö har lagt ner hundratals timmar på att hålla koll på apparaterna. – Vi har krokat i varandra, kört förmiddagspass och eftermiddagspass, säger Leif Herlufsén, som är styrelseordförande och före detta intendent på klubben.
Vattentåg från morgon till kväll
De har börjat med att rigga upp två tåg på exempelvis vardera hål 1 och 2 direkt efter morgonklippningen. Sedan har de gjort likadant på hål 10 och 11 på andra slingan.
– Det är för att fördela vattentrycket ut på banan jämt, förklarar de.
Därefter har de kört fram och tillbaka på banan för att hålla koll på alla fyra tågen.
– Kopplingarna lossnar, någon slang spricker, de måste flyttas – det är alltid något. Men det har lett till att vi fått en social funktion bland medlemmar och greenfeegäster ute på banan, berättar Lennart Febring Landö, som trots allt ideellt bevattningsarbete hunnit med att spela ungefär 70 rundor.
Torkan har också visat på betydelsen av vätmedel som banchef Mikael Heiche kör ut tre gånger per säsong.
– Det har synts en tydlig grön gräns. Utanför har gräset torkat betydligt mer trots att det bevattnats lika mycket, berättar Leif Herlufsén.
Karlskoga GK har ett beslut från år 2011 från länsstyrelsen om vattenverksamhet på 100 000 kubikmeter per år. I bakgrunden pumphuset som hämtar vatten från Valån. Vattendom för Valån
Men det krävs tillstånd för att pumpa upp vatten. Klubbchef Marcus Grimstad visar upp beslutet från år 2011 från länsstyrelsen om vattenverksamhet på 100 000 kubik per år. Det gör att klubben med gott samvete kan pumpa upp vatten från Valån som rinner längs med banan.
– Den här extrabevattningen har gjort att vi knappt har haft några klagomål från medlemmar eller gäster på banans kvalitet i sommar. Vi har tappat greenfee på grund av den sena öppningen och sommarhettan, men det hade sett betydligt sämre ut utan vattentågen, säger Marcus Grimstad.
Text: Lena Lindström
Publicerad: september 2018 - FN:s mål tar golfen till nästa nivå
-
FN:s mål tar golfen till nästa nivå
Nu ska golfen beskriva sin samhällsnytta utifrån FN:s mål i Agenda 2030 – och visa att den bidrar till en ekologisk, ekonomisk och social hållbar utveckling. Därmed tas golfklubbarna till nästa, multifunktionella nivå.
Grunden är en studie som görs på uppdrag av de nordiska golfförbunden inom ramen för Scandinavian Turfgrass and Environment Research Foundation (Sterf). Linköpings Golfklubb är pilotklubb i Sverige och har sällskap av Larviks Golfklubb i Norge och Asserbo Golf Club i Danmark.
Tre tips för att komma igång med Agenda 2030:
1. Gör en inventering och analys över hur det ser ut på golfklubben idag. Vilka värden finns på golfbanan och i landskapet runt omkring, och vilka samarbeten har ni?
2 Bjud in andra aktörer till en workshop. Tänk brett och spåna vilt!
3. Analysera idéer och förslag på samarbeten som kommer fram och gör en plan för vart ni vill komma och hur det ska gå till. Försök inte greppa om allt, utan börja med "lågt hängande frukter" för att komma igång. Funkar det bra och känns bra så är det bara att fortsätta.
– Golfen är så häftig! Jag går hundra rundor per år på min hemmabana i Sigtuna, tio med syftet att spela golf och resten med andra syften som att springa, gå med hunden, åka skidor och skåda fågel. Golfanläggningarna har verkligen stor potential när det gäller att bidra till ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet, säger Anders Esselin, ägare av företaget Man & Nature AB, som leder studien och fortsätter:
– En genomsnittlig golfbana består ungefär av trettio procent intensivt skötta ytor som greener och fairways och sjuttio procent övrig mark som skog, snår, vatten och ruff. Där finns det ofta stora ekologiska värden i form av insekter, fåglar, växter och gamla träd som ekar. Vet du att det kan finnas uppemot 800 arter av insekter och svampar i riktigt gamla ekar? Det är ju nästan lika många som det finns i hela Västerbotten, utbrister Anders Esselin.
Han har bott större delen av sitt vuxna liv i Umeå och hans första kontakt med golfen var att åka skidor på olika golfbanor vintertid.
Golfklubbarnas bidrag till ett hållbart samhälle ur ett ekologiskt perspektiv är en aspekt som Anders Esselin och hans medarbetare undersökt i studien. De sociala och ekonomiska värdena är de två andra. Analyserna av resultaten görs med hjälp av FN:s 17 globala hållbarhetsmål (Agenda 2030) som kommit till för att skapa förutsättningar för en hållbar värld. En värld där golfanläggningen med sina många funktioner kan spela en större roll.
Golfanläggningarna har verkligen stor potential när det gäller att bidra till ekologisk, social och ekonomisk
– Vi tittar på golfanläggningen utifrån ett landskapsperspektiv, där golfanläggningarna är en del av ett större pussel. Dessa pusselbitar bidrar redan i dag med många samhällsnyttor och de har stor potential att bidra ännu mer. Störst potential har den sociala delen, att använda golfen som ett medel för att få folk att må bra i form av hälsa, välbefinnande och sociala kontakter. Den delen går att utveckla, exempelvis golf för personer med funktionsnedsättning och nyanlända. På Larviks Golfklubb bjuds nyanlända från det intilliggande asylboendet in både för att spela och för att arbeta på klubben, och på den rockfestival som arrangeras på drivingrangen varje sommar med internationella artister som Elton John.
Vi träffar Anders Esselin en solig torsdag i mars. Hittills har han hunnit med två workshops, en i Larvik och en i Linköping. Workshopen på Linköpings Golfklubb samlade drygt 20 personer, varav 18 från andra organisationer i samhället, bland annat kommunen, näringslivet, handikapporganisationer, Naturskyddsföreningen och andra idrottsföreningar. På agendan stod att diskutera var golfklubben står inom de tre områdena av hållbar utveckling och vilka möjligheter det finns till samarbeten för att utveckla klubben som en arena för närsamhället, och på så sätt öka bidraget till FN:s globala utvecklingsmål.
Deltagarna får först en presentation av studiens preliminära resultat, sedan promenerar de på golfbanan för att diskutera vilka värden som finns. Efter det delas de in i tre grupper, roterar och får därmed chansen att bidra med idéer på aktiviteter och samarbeten inom alla delar av hållbar utveckling. Listan med idéer blir lång. Nu gäller det för Linköpings Golfklubb att prioritera.
– Att vi kämpade för att få vara kvar, en kamp som vi vann, var en extra motivation till att bli pilotklubb, men jag är övertygad om att vi inom golfen behöver fortsätta öppna upp och hitta nya samarbeten för att nå vidare framgång. Näringslivet har stöttat oss oväntat mycket.
Det är ingen tvekan om att de ser oss som en viktig pusselbit i rekryteringen av nya medarbetare som vill ha nära till träning, grönområde och rekreation, vare sig det gäller golf, promenad eller skidåkning. Att också jobba med andra värden som jämställdhet, funktionshinder och GEO-certifiering kommer att bli hygienfaktorer för golfen framöver, säger Carl Falkenberg, ordförande i Linköpings Golfklubb.
Studien släpps både som en rapport och en handbok i juni. Ambitionen är att fler golfklubbar ska komma igång.
– Alla behöver inte och kan inte göra allt. Det handlar om att hitta sin profil och utveckla den. Förmodligen är motivationen störst i klubbar som Linköping, som lever under hotet att få lämna plats för bostäder, men jag hoppas att golfklubbarna ser det här som en stor chans att ytterligare öka sitt bidrag till de globala hållbarhetsmålen och bidra ännu mer till samhället än de redan gör idag, säger Anders Esselin.
TEXT: Thomas Björn
- Nya miljöcertifieringen GEO OnCourse Sverige på gång
- Banskötsel
Nya miljöcertifieringen GEO OnCourse Sverige på gång
Sverige är det första landet i världen som kommer att få en egen anpassad och översatt variant av det nya OnCourse-programmet.
Den anpassade och översatta varianten av det nya OnCourse-programmethar inneburit mycket samarbete med GEO Scotland, vilket delvis kan förklara varför den nya lanseringen dröjt. Nu har vi dock fått löfte om att den nya svenska GEO On Course-versionen ska finnas tillgänglig i en första upplaga den 15 november.
Vi har under året informerat om att programmet är på gång, bland annat under SGF:s verksamhetsseminarier (över 1 500 deltagare), på distriktsmöten, ERFA-träffar och på enskilda klubbar.
Skillnaden mot tidigare OnCourse-program är främst:
- Fler frågor istället för att skriva fritext (enklare).
- Programmet är översatt till svenska.
- Anpassat efter exempelvis svenska lagar och regler
- Ett enda dokument/program för all miljödokumentationRedan innan lanseringen kan anläggningen förbereda arbetet med miljöcertifiering genom att:
- Kontakta SGF för information. Se även nya OnCourse Sverige-foldern
- Bilda en arbetsgrupp med en kontaktperson för miljöarbetet på klubben (gärna en mix av anställda, styrelsemedlemmar och ideella)När nya programmet finns på webben kan anläggningen gå vidare genom att:
- Registrera anläggningen (Getoncourse.golf)
- Arbeta igenom sektioner, svara på frågor, beskriva, ange dataVi återkommer på hemsidan, i tidningar, nyhetsbrev och på andra sätt med en mer utförlig information och förslag på hur vi kommer att lansera och jobba med GEO OnCourse Sverige.
- Peter Edman
- Rådgivare bana och anläggning Gotland och Västergötland
- Tel: 070-266 56 86
- E-post: peter.edman@golf.se
- ”Nya” banskötselutbildningarna en succé
- Banskötsel
”Nya” banskötselutbildningarna en succé
Svenska Golfförbundet och Swedish Greenkeepers Association enades i våras om en ny utbildningstrappa för de olika banskötselutbildningarna för att ytterligare anpassa dem efter golfanläggningarnas behov. Redan nu ses en klar ökning av antalet deltagare.
Deltagarantalet är mycket glädjande och viktigt då utbildning förmodligen är den enskilt viktigaste faktorn för att ytterligare utveckla våra redan nu mycket fina anläggningar runtom i landet. Utbildningar inom banskötseln förändras ständigt, dels genom synpunkter vid utvärderingar, dels genom ny kunskap från forskning. De två golforganisationerna samarbetar i utbildningsfrågor och startade från och med vintersäsongen en ny utbildningstrappa tillsammans.
Till samtliga utbildningar finns kursplaner med ämnen, innehåll och tidsåtgång som ska följas på alla utbildningsplatser för att få en enhetlig och likvärdig utbildning oavsett var man går den.
Första steget i trappan består av introduktionsutbildningar. Det är en endagsutbildning som framförallt riktar sig till säsongspersonal som jobbar kortare period under exempelvis sommaren, samt tvådagarsutbildning för säsongspersonal som arbetar mer än tre månader. Flera sådana utbildningar har genomförts runtom i landet med mycket gott deltagande och med goda omdömen.
Nästa steg är Grundutbildning för banpersonal (GUB), som förändrades från tre veckor till två veckor. Den utbildningen fokuserar tydligt på praktiska ämnen och genomförs i möjligaste mån regionalt. Svenska Golfförbundet (SGF) tillsammans med regionalt Swedish Greenkeepers Association (SGA) och i förekommande fall golfdistriktsförbund (GDF) bestämmer lämplig tidpunkt för utbildningen utifrån områdets förutsättningar.
Här genomförs för närvarande en nationell kurs på Barsebäck i Skåne med 25 entusiastiska deltagare. Under våren 2018 planeras ytterligare en kurs i Västsverige.
I och med att GUB blir kortare förlängs Vidareutbildning för banpersonal (VUB) med en vecka, till totalt fyra veckor. Utbildningen genomförs två veckor åt gången med ett uppehåll på ett antal veckor.
Under uppehållet genomförs ett eget arbete (exempelvis skötselplan) på liknande sätt som på utbildningen idag. Den första kursen startar i slutet av november 2017 med 17 deltagare och avslutas med två veckor i januari 2018.
Efter dessa tre trappsteg kommer Högre greenkeeperutbildningen (HGU), som även fortsättningsvis är på sju veckor fördelade under cirka 2 års tid. I nuläget görs inga förändringar gällande ämnena i de olika veckorna, däremot sker en ständig utveckling av själva innehållet i respektive vecka.
En ny HGU med ledarskap startade under första veckan i november med hela 22 deltagare väl spridda över landet. Här har vi ett gott tillskott av nya banchefer i vardande.
Vi kommer även att erbjuda de som gått HGU för mer än 8–10 år sedan att få gå enskilda delkurser i nuvarande HGU. Detta då vissa av veckorna har förändrats markant jämfört med vad som togs upp vid utbildningen runt åren 2004–2008 eller tidigare.
Banchefer som gått HGU har frågat och SGF har funderat på vilken typ av utbildning som ska komma efter HGU. Det är något som vi benämnt som spetsutbildningar i utbildningstrappan. Här kan kortare utbildningar (1–3 dagar) i ett specifikt ämne genomföras, som är på en högre nivå jämfört med det som tas upp på HGU.
Utbildningen Gräs för golfbanor genomfördes av Sveriges lantbruksuniversitet (SLU) för ett antal år sedan, men i nuläget är det svårt att administrera en sådan utbildning på ett liknande sätt. Av det skälet får den utbildningen förbli vilande ytterligare en tid.
Vi vill även rekommendera Great Lakes School of Turfgrass Science,som är en distansutbildning som genomförs av University of Minnesota. Utbildningen är webbaserad med veckovisa föreläsningar under januari till mars.
Läs mer om hur årets utbildning var upplagd
Som komplement till denna utbildning kan SGF erbjuda organiserade träffar där vi diskuterar vad som tagits upp under utbildningen.
Förutom utbildningstrappans steg kommer det även fortsättningsvis att erbjudas utbildningar och seminarier där exempelvis forskning från Sterf redovisas eller med utländska föreläsare som tar upp aktuella ämnen. Dessa utbildningar är öppna för alla oavsett vilka utbildningar man gått.
- Håkan Stålbro
- Chef Ban-, spel- och tävlingsutveckling
- Tel: 08-622 15 75
- E-post: hakan.stalbro@golf.se
- Aktuellt om kemiska bekämpningsmedel på golfbanan
- Banskötsel
Aktuellt om kemiska bekämpningsmedel på golfbanan
Kemiska bekämpningsmedel har diskuterats mycket, speciellt i år då några medel har fasats ut. Införandet av integrerat växtskydd, IPM, och den kraftiga ökningen av svampsjukdomen Dollar spot i speciellt södra Sverige, är andra faktorer som påverkar läget.
Integrerat växtskydd, IPM, innebär att man i ökad utsträckning ska använda förebyggande skötselåtgärder där man försöker gynna gräset och minska förutsättningarna för skadegörare. Dessa åtgärder ska dokumenteras, exempelvis i sprutjournalen. Är inte de förebyggande åtgärderna tillräckliga finns fortfarande möjlighet att använda godkända kemiska bekämpningsmedel.
Förebyggande skötselåtgärder kan vara klippning med vassa knivar, daggning av greener och andra ytor på hösten, torra gräsytor, optimerad gödsling och vattning samt effektiv och optimerad användning av bekämpningsmedel.
En del av IPM-arbetet är att spruta så lite som möjligt men att de sprutningar som utförs ska vara så effektiva som möjligt. Den miljömässigt sämsta kemiska bekämpningen är den som har liten eller ingen effekt på skadegöraren.
Vi försöker därför ha kontinuerlig kontakt med myndigheter, forskare och andra intressenter för att försöka få tillgång till de effektivaste och miljömässigt minst dåliga preparaten mot de skadegörare vi har.
Vi hoppas och tror att tillgång till flera preparat inte nödvändigtvis behöver betyda ökad användning av mängden aktiv substans, utan att varje behandling blir mer specifik och effektiv.
Vi hoppas och tror att växling mellan preparat med olika verkansprinciper i skadegöraren, minskar risk för eventuell resistens.
Vi kommer fortlöpande att bevaka och rapportera vad som händer i Sverige och internationellt när det gäller dessa frågor.
- Peter Edman
- Rådgivare bana och anläggning Gotland och Västergötland
- Tel: 070-266 56 86
- E-post: peter.edman@golf.se
- Föregående sida
- Sida 1
- ...
- Sida 8
- Sida 9
- .
- Sida 10
- .
- Sida 11
- Sida 12
- ...
- Sida 14
- Nästa sida
- Område:
- Klubbfrågor
- Banskötsel